Начальник Яремчанської ДПІ ГУ ДПС в Івано-Франківській області Юрій Вередюк провів «гарячу лінію» з питань одноразового декларування активів фізичних осіб, застосування РРО чи ПРРО суб’єктами господарювання. Надаємо відповіді на запитання, з якими звертались платники податків.
Запитання: Які громадяни мають право подати одноразову добровільну декларацію?
Відповідь: Подати одноразову добровільну декларацію мають право фізичні особи – резиденти, у тому числі самозайняті особи та фізичні особи, які не є резидентами України, але які були резидентами на момент отримання об’єктів декларування чи доходів, за рахунок яких були набуті об’єкти декларування.
Запитання: Які активи може добровільно задекларувати громадянин?
Відповідь: Відповідно до положень Податкового кодексу добровільному декларуванню підлягають:
- валютні цінності,
- нерухоме майно,
- рухоме майно (транспортні засоби, предмети мистецтва та антикваріату, дорогоцінні метали, дорогоцінне каміння, ювелірні вироби тощо),
- частки (паї) у майні юридичних осіб інші корпоративні права, майнові права на
об'єкти інтелектуальної власності,
- цінні папери та/або фінансові інструменти, визначені законом, права на отримання дивідендів, інші активи фізичної особи, у тому числі майно, банківські метали, що не розміщені на рахунках.
Запитання: Чи мають застосовувати касові апарати підприємці-платники єдиного податку, які здійснюють торгівлю безалкогольним пивом на території міста?
Відповідь: З 1 січня 2022 року підприємці-платники єдиного податку другої – четвертої груп у разі проведення готівкових розрахунків зобов'язані застосовувати реєстратори розрахункових операцій, крім спрощенців першої групи і фізичних осіб, які продають на ринку вживані речі та продукти власного підсобного господарства. Крім того, підприємці платники єдиного податку, які здійснюють розрахунки виключно в безготівковій формі шляхом перерахування коштів за товар чи послугу банківським переказом на розрахунковий рахунок продавця через установу банку чи внесення готівки через касу банку, не зобов'язані застосовувати РРО.
Запитання: Як працювати з програмним реєстратором розрахункових операцій, якщо немає інтернету?
Відповідь: Законодавець дозволив на період дії воєнного стану проводити розрахункові операції на ПРРО в режимі офлайн понад строки, що визначені у статті 5 Закону про РРО. Тобто можна не дотримувати меж – 36 годин поспіль і не більше ніж 168 годин протягом місяця. Використовуйте фіскальні номери з діапазону, сформованого сервером ДПС. Тож у воєнний час не зважайте на відсутність або наявність інтернету – застосовуйте ПРРО під час кожної розрахункової операції, тобто коли приймаєте готівку або платіжну картку в розрахунок за товар чи послугу.